Mikroberna i våra tarmar, tarmmikrobiomet, kan påverka våra beslut, särskilt när det kommer till osjälviskt beteende och rättvisa.
![Mikroberna i våra tarmar påverkar inte bara hur vår mage mår utan även vilka beslut vi fattar, det visar en ny studie](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fnews55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F05%2Fabdomen-8762848_1280.jpg&w=1200&q=75)
![Annika Hjerpe](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fnews55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F04%2FAnnika-H.jpg&w=1200&q=75)
Mest läst i kategorin
I våra kroppar lever biljontals mikrober, de flesta finns i våra tarmar och kallas för tarmmikrobiomet, de är viktiga för allt från vår ämnesomsättning till vår mentala hälsa, det skriver Newsweek.
Forskning har allt mer börjat visa att våra tarmmikrober också kan påverka vårt beteende.
Bakterier i våra tarmar
Forskare från Paris Brain Institute i Frankrike och Bonns Universitet i Tyskland har i en ny studie undersökt om våra tarmmikrobiom kan påverka vårt beslutsfattande, särskilt i sociala sammanhang.
Under sju veckor fick cirka hälften av 101 studiedeltagare kosttillskott i form av både probiotika, alltså så kallade goda bakterier, och prebiotika, näringsämnen som främjar de goda bakterierna i våra tarmar.
Resten av försökspersonerna fick placebo. Blod- och avföringsprover togs före och efter de sju veckorna, deltagarna utsattes också för ett etablerat beteendetest, ultimatumspelet.
Senaste nytt
Ultimatumspelet
I ultimatumspelet ska en spelare fördela en summa pengar mellan sig och en andra spelare.
Den ena spelaren väljer hur den vill fördela pengarna, rättvist eller orättvist, och den andra spelaren kan tacka nej till pengarna om den inte gillar fördelningen.
Om den andra spelaren tackar nej får dock ingen av spelarna några pengar. Ultimatumspelet används ofta som ett experimentellt sätt att mäta kur känslig en individ är för rättvisa.
Av psykologer kallas ett beteende där det är viktigare att bestraffa ett orättvist beteende än att själv ta emot något för ett altruistiskt straff.
Bättre bakterier mer altruism
Forskarna fann att studiedeltagarna var mycket mer benägna att tacka nej till ojämlika erbjudanden efter sju veckor med pro- och prebiotika än de var i början av studien.
Det gällde även när fördelningen av pengarna bara var lite ojämlik.
Samtidigt visade kontrollgruppen, som inte fått någon pro- och probiotika, ingen signifikant förändring i beteende mellan studiens början och slut.
Med hjälp av studiedeltagarnas blod- och avföringsprover kunde forskarna visa hur tillskotten av pro- och probiotika signifikant hade förändrat sammansättningen av deras tarmmikrobiomer.
Forskarna såg de största förändringarna i beteende hos de studiedeltagare som vid studiens början hade de mest ohälsosamma mikrobiomen.
Utmanar kognitiv vetenskap
“Dessa resultat förbättrar vår förståelse av den dubbelriktade roll kropp-hjärna interaktioner spelar i socialt beslutsfattande och varför människor ibland agerar ’irrationellt’ enligt en ekonomisk standardteori”, skriver forskarna i studien.
De skriver vidare att deras fynd utmanar kognitiv vetenskaps klassiska uppfattning att komplexa beteenden, som socialt beslutsfattande, enbart är en funktion av högre kognitiva processer som finns i hjärnan.
“Här, med en subtil kostintervention under loppet av sju veckor, visade vi för första gången (såvitt vi vet) en orsakseffekt av att förändra tarmmikrobiomet på altruistiskt straffbeteende”, skriver forskarna i studien.
![](https://news55.se/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fnews55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F04%2Fsdl2SFlGyFH9Xw.jpg&w=1200&q=75)
Goda tarmbakterier blir sjuka av sötningsmedel
Vanliga artificiella sötningsmedel kan allvarligt skada din tarm och ny forskning visar att de kan omvandla friska tarmbakterier till farliga sjukdomsspridare.