Vi sitter på en guldgruva – en riktig kulturskatt. Hon talar om sitt livsverk Unga Klara. Barnteater idag är fortfarande väldigt bra men existerar i ett kulturklimat där vuxna kanske inte riktigt förstår dess betydelse.
Suzanne Osten: Vi sitter på en guldgruva
![Suzanne Osten skapade Unga Klara 1975](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fnews55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F05%2Fsdltpk-13nSdRU-nh.jpg&w=1200&q=75)
![Cecilia Bolter](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fnews55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F05%2FCecilia-Bolter-300x285.jpg&w=1200&q=75)
Mest läst i kategorin
Suzanne Osten har alltid brunnit för sin sak som hon dessutom varit väldigt bra på. Det var 1975 som hon skapade Unga Klara, en speciell avdelning på Stadsteatern som skulle ägnas åt de yngre. SR intervjuar.
“Barnteater idag är otroligt rik och välspelad i alla genrer som man kan önska sig. Det jag skapade på sjuttio-talet har levt vidare och är en kulturskatt. Kulturklimatet idag förstår inte alltid människors grundläggande behov – föda för själ, estetik och empati” berättar hon för SR.
Hon uttrycker vidare att den vuxenvärld som vi lever i inte förstår vilken guldgruva som finns i barnteatern. Det är inte så att Suzanne Osten ämnar höja sig själv till skyarna, men den formen av teater som hon utvecklade har blivit högt uppskattad bland barn och ungdomar, även vuxna.
![Suzanne Osten satte upp Lars Noréns "Temps mort"](https://news55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com/uploads/2024/05/sdlxOBaC_P0cxs-nh-1024x512.jpg)
Barnteater väcker barnens livslust
“Det är viktigt att barn och unga kan relatera till det som spelas på scenen för att de ska tycka om en pjäs. Det är en krävande publik som hatar lögner. Vi måste väcka deras livslust genom bra pjäser.”
Vuxna kan ha betydligt svårare för att öppet prata om tunga ämnen, men barnen måste få ställa viktiga livsfrågor till vuxna.
Ett outtröttligt ämne för pjäser är livet och vardagen omkring oss och hur den kan se så olika ut för människor. Empatin utvecklas när man upplever andras lidande och känslor menar Suzanne Osten, som tänker att mörka och tunga ämnen också är viktiga, som till exempel döden.
Senaste nytt
Barnteater är på många sätt avant garde
“Vi behöver ha våra liv berättade för oss och få verkligheten översatt i ett starkt berättarperspektiv” konstaterar Suzanne Osten.
Det avantgardistiska med barnteater är att ständigt utveckla nya uttryckssätt som utvecklas spontant i dialog med den unga publiken. Det måste finnas öppenhet för improvisation för att kunna upptäcka och uppleva nya saker.
Publiken är enormt mottaglig och samtidigt brutalt ärlig. Spelas något tråkigt så uttrycker den unga publiken det på sitt sätt – ärligt.
En publik som deltar i pjäsen
Gustav Deinoff och Fernaz Arbabi tog över det konstnärliga ledarskapet på Unga Klara för drygt ett decennium sedan. Idag förvaltar de Suzanne Ostens kulturella eftermäle med omsorg öppenhet.
“Man måste intressera sig extra för publiken och ta in den i pjäsen genom öppna frågor och genom dialog. Mötet mellan scen och publik måste verkligen synka” berättar Gustav Deinoff.
“Barn kan ju skilja på verklighet och fantasi. De kan snabbt läsa av saker och ta till sig en konstnärlig upplevelse även om svåra ämnen. På så sätt kan de finna tröst eller nya tankar” berättar han vidare.
Att spela barnteater kan liknas lite vid att gå tillbaka till teaterns ursprungsform på Shakespeares tid. Då pratade skådespelarna ofta direkt med publiken.
“Vi har ingen publik som sitter artigt tyst. Den uttrycker vad den tänker och gillar de inte pjäsen får man höra det. Om det är roligt eller spännande så märker man det också” berättar Fernaz Arbabi.
De unga besökarna ska känna sig fria och obundna när de besöker teatern. Den ska vara demokratisk plats utan förbud.
![Suzanne Osten satte upp Lars Noréns "Temps mort" som var en av de sista pjäserna han skrev](https://news55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com/uploads/2024/05/sdlsNBIUBB2-yY-nh1-1024x512.jpg)
Osten har inte bara gjort barnteater
Suzanne Osten har inte bara regisserat barnteater. 2022 satte hon upp en av Lars Noréns senaste pjäser “Temps Mort”.
I slutet av 1960-talet utvecklade hon Sveriges första fria teatergrupper där hon inledde sin bana som teaterregissör.
1972 fortsatte hon vidare till Stadsteatern som blev hennes fasta punkt under flera decennier. Hon blev en viktig personlighet i den feministiska debatten och skrev pjäsen Tjejsnack (1971) tillsammans med Margareta Garpe.
1973 skrev duon Kärleksföreställningen och 1974 skrev de pjäsen Jösses flickor samt Fabriksflickorna 1980.
Läs också:
En liten pojkes oro lade grunden för världssuccén Alfred Hitchcock
![Cecilia Bolter](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fnews55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F05%2FCecilia-Bolter-300x285.jpg&w=1200&q=75)
Erfaren journalist som bevakar ämnen som samhälle, hälsa, livsstil och trender för News55
![Cecilia Bolter](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fnews55.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F05%2FCecilia-Bolter-300x285.jpg&w=1200&q=75)
Erfaren journalist som bevakar ämnen som samhälle, hälsa, livsstil och trender för News55